Filozofie Modern I Contemporana
![Filozofie Modern I Contemporana](https://ardhindie.com/assets/pdf.png)
DOWNLOAD
Download Filozofie Modern I Contemporana PDF/ePub or read online books in Mobi eBooks. Click Download or Read Online button to get Filozofie Modern I Contemporana book now. This website allows unlimited access to, at the time of writing, more than 1.5 million titles, including hundreds of thousands of titles in various foreign languages. If the content not found or just blank you must refresh this page
Istoria Filosofiei Moderne
DOWNLOAD
Author : N.. Tatu
language : ro
Publisher:
Release Date : 1939
Istoria Filosofiei Moderne written by N.. Tatu and has been published by this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 1939 with categories.
Subject Catalog
DOWNLOAD
Author : Library of Congress
language : en
Publisher:
Release Date : 1982
Subject Catalog written by Library of Congress and has been published by this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 1982 with Subject catalogs categories.
Filosofie No Iuni De Baz Volumul 1
DOWNLOAD
Author : Nicolae Sfetcu
language : ro
Publisher: Nicolae Sfetcu
Release Date :
Filosofie No Iuni De Baz Volumul 1 written by Nicolae Sfetcu and has been published by Nicolae Sfetcu this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on with Education categories.
O introducere prin noțiuni de bază în lumea filosofiei, cu răspunsuri la cele mai profunde întrebări pe care ni le punem cu toții, prin prisma celor mai mari filozofi din lume, de la Platon și Confucius până la gânditorii moderni. Un ghid pentru natura fundamentală a existenței, a societății și a modului în care gândim. După o prezentare generală a filosofiei, cu istoria filosofiei, ramuri ale filosofiei, concepte filosofice și școli și tradiții filosofice, sunt abordate subiecte specifice în filosofie, precum Dumnezeu (religia), binele și răul (etica), drepturile animalelor, filosofia politicii, aparență și realitate, filosofia științei, filosofia minții, și arta (estetica). Filosofia este studiul problemelor generale și fundamentale cu privire la chestiuni precum existența, cunoașterea, valorile, rațiunea, mintea și limba. Metodele filosofice includ întrebări, discuții critice, argumente raționale și prezentări sistematice. Întrebările filosofice clasice includ atât întrebări abstracte (Este posibil să cunoști ceva și să o demonstrezi? Ce este cel mai real?) cât și întrebări mai practice și concrete (Există o modalitate optimă de a trăi? Este mai bine să fii drept sau nedrept? Au oamenii liberul arbitru?) Filosofia se distinge de alte modalități de abordare a acestor probleme prin abordarea critică, în general, sistematică, și dependența de argumentele raționale. Alte investigații sunt strâns legate de artă, știință, politică sau alte activități. De exemplu, este frumusețea obiectivă sau subiectivă? Există multe metode științifice sau doar una? Este utopia politică un vis plin de speranță sau fantezie fără speranță? Principalele sub-domenii ale filosofiei academice includ metafizica ("preocupată de natura fundamentală a realității și a ființei"), epistemologia (despre "natura și bazele cunoașterii [și]... limitele și valabilitatea ei"), etica, estetica, filosofia politică, logica, filosofia științei și istoria filosofiei occidentale. Multe dezbateri filosofice care au început în antichitate sunt încă dezbătute și astăzi. CUPRINS: 1 Filosofia - Introducere - - Cunoașterea - - Progresul filosofic - Categorii - - Metafizică - - Epistemologia - - Teoria valorilor - - - Etica - - - Estetica - - - Filosofia politică - - Logica, știința și matematica - - - Logica - - - Filosofia științei - - Istoria filosofiei - - Școlile filosofice - - Filosofie aplicată - Societate - Profesional - Non-profesionali - Rolul femeilor - Cultura populară - 1.1 Cunoașterea - - Definirea cunoaşterii în filosofie - - Comunicarea cunoașterii - - Cunoașterea situată - - Cunoașterea parțială - - Cunoașterea științifică - - Semnificația religioasă a cunoașterii - - - Ca o măsură a religiozității (în sociologia religiei) - 1.1.1 Teoria cunoașterii - - Mediul relativ la cunoaștere - - Originea teoriei cunoașterii - - - Modelul lui Francis Bacon - - - Modelul lui Karl Popper - - Primul pas introductiv în teoria cunoașterii - - Modelul teoretic de acces la cunoaștere - - Crearea cunoașterii - - Relațiile dintre mediul specific și cunoașterea - - - Legătura dintre cunoaștere și credință - - - - Adevărata credință justificată - - - Legătura dintre cunoaștere și cunoștință - - - Legătura dintre cunoaștere și informații - - - Legătura dintre cunoaștere și tehnică - 1.1.2 Știința cogniției - - Principii - - - Niveluri de analiză - - - Caracterul interdisciplinar - - - Știința cogniției: termenul - 1.2 Teorii filosofice - 1.3 Probleme filosofice - - Estetica - - - Esențialism - - - Obiecte de artă - - Filosofia limbajului - - - Contrafactuale - - Epistemologie - - - Problema Gettier - - - Problema criteriului - - - Problema Molyneux - - - Trilemma Münchhausen - - - Qualia - - Etică - - - Norocul moral - - - Cunoașterea morală - - Filosofia matematicii - - - Obiecte matematice - - Metafizică - - - De ce există ceva mai degrabă decât nimic - - - Problema universalelor - - - Principiul individualizării - - - Paradoxul soriților - - - Paradoxul lui Tezeu - - - Implicații materiale - - Filosofia minții - - - Problema minte-corp - - - Cogniție și inteligența artificială - - - Problema dificilă a conștiinței - - Filosofia științei - - - Problema inducției - - - Problema demarcării - - - Realism - - Metafilosofie - - - Progresul filosofic 2 Istoria filosofiei - Filosofia occidentală - Filosofia Orientului Mijlociu - Filosofia indiană - - Filosofia Jain - - Filosofia budistă - - Filosofii hindu - Filosofia din Asia de Est - Filosofia africană - Filosofia americană indigenă - 2.1 Filosofia antică - - Filosofia chineză - - Filosofia greacă - - Filosofia romană - - Filosofia indiană - - Filosofia iraniană - - Filosofia evreiască - 2.1.1 Platon - - Influențe intelectuale asupra lui Platon - - - Pitagora - - - Heraclit și Parmenide - - - Socrate - 2.1.2 Aristotel - - Viaţa - 2.2 Filosofia occidentală - - Antichitate - - - Perioada pre-socratică - - - Socrate - - - Platon - - - Aristotel - - Evul Mediu - - Renaşterea - - Modernă - - - Modernă timpuriu (secolele XVII și XVIII) - - - Modernă târzie (sec. XIX) - - Contemporană (secolele XX și XXI) - - - Filosofia analitică - - - Filosofia continentală - - - - Existenţialism - - - - Idealismul german - - - - Marxismul și teoria critică - - - - Fenomenologie și hermeneutică - - - - Structuralism și post-structuralism - - - Pragmatism - - - Filosofia procesului - - - Tomism - - Subdiscipline filosofice occidentale - 2.2.1 David Hume - 2.2.2 Immanuel Kant - - Biografie - - - Tânăr savant - 2.3 Filosofia orientală - - Filosofia indiană - - Filosofii budiști - - Filosofii din Asia de Est - - - China - - - Filosofia modernă din Asia de Est - - - - China - - - - Japonia - - - - Coreea de Nord - 2.3.1 Filosofia chineză - - Credințele timpurii - - Prezentare generală - - Confucianism - - Legalism - - Mohism - - Taoism - 2.4 Filosofia contemporană - - Profesionalizarea - - - Procesul - - - Filosofia profesională actuală - - Diviziunea analitic - continental - - - Începutul diviziunii - - - Filosofia analitică - - - Filosofia continentală - - În afara profesiei 3 Ramuri ale filosofiei - 3.1 Epistemologia - - Context și semnificație - - Cunoașterea - - - Cunoașterea că, cunoașterea cum și cunoașterea directă - - - Credință - - - Adevăr - - - Justificare - - - Problema lui Gettier - - - Externalism și internalism - - - Problema valorii - - Dobândirea de cunoaștere - - - Cunoaștere a priori și a posteriori - - - Distincție analitic-sintetic - - - Știința ca achiziție de cunoștințe - - Problema regresului - - - Răspuns la problema regresului - - - Fundaționalismul - - - Coerentismul - - - Funderentismul - - - Infinitism - - Ramuri sau școli de gândire - - - Istoric - - - Empirism - - - Idealism - - - Raţionalism - - - Constructivism - - - Pragmatism - - - Epistemologie naturalizată - - - Pramana indiană - - - Scepticism - - Problema scepticismului - 3.2 Filosofia limbajului - - Istorie - - - Filosofia antică - - - Filosofia medievală - - - Filosofia modernă - - - Filosofia contemporană - - Subiecte și sub-domenii majore - - - Compoziție și părți - - - Natura sensului - - - Referinţă - - - Mintea și limba - - - - Înnăscut și învățat - - - - Limba și gândul - - - Interacțiunea socială și limba - - Limbajul și filosofia continentală - - Probleme în filosofia limbajului - - - Imprecizia - - - Problema universalului și a compoziției - - - Natura limbajului - - - Abordări formale versus informale - - - Traducere și interpretare - 3.3 Logica - - Concepte - - - Forma logică - - - Semantică - - - Inferență - - - Sisteme logice - - - Logică și raționalitate - - - Concepte rivale - - Tipuri - - - Logica silogistică - - - Logica propozițională - - - Logica predicatelor - - - Logica modală - - - Raționament informal și dialectică - - - Logica matematică - - - Logica filosofică - - - Logica computațională - - - Logica non-clasică - - Controverse - - - "Este logica empirică?" - - - Implicare: Strictă sau materială - - - Tolerarea imposibilului - - - Respingerea adevărului logic - 3.3.1 Filosofia logicii - - Adevăr - - - Purtătorii de adevăr - - - Adevăruri analitice, adevăr logic, valabilitate, consecință logică și implicare - 3.3.2 Logica propozițională - - Explicaţie - - Istorie - - Terminologie - - Noțiuni de bază - - - Închiderea sub operații - - - Argument - 3.3.3 Logica predicatelor - - Introducere - - Sintaxa - - - Alfabetul - - - - Simboluri logice - - - - Simboluri non-logice - - - Regulile formării - - - - Termeni - - - - Formule - - - - Convenții notaționale - - - Variabile libere și legate - - Semantica - - - Structuri de prim ordin - - - Evaluarea valorilor de adevăr - - - Valabilitate, satisfabilitate și consecință logică - - - Algebrizare - - - Teorii, modele și clase elementare de prim ordin - - - Domenii goale - 3.3.4 Logica modală - - Dezvoltarea logicii modale - - Semantica - - - Teoria modelului - - - Sisteme axiomatice - - - Teoria dovezilor structurale - - - Metode de decizie - - Tipuri de logici modale - - - Logica aletică - - - Logica epistemică - - - Logica temporală - - - Logica deontică - - - Logica doxastică - - - Alte logici modale - - Ontologia posibilității - - Controverse - 3.3.5 Declarații - - Declarația ca o entitate abstractă - 3.3.6 Dileme - - Utilizarea dilemei în logică - 3.4 Metafizica - - Fundament epistemologic - - Întrebări centrale - - - Ontologie (ființă) - - - Identitate și schimbare - - - Spațiu și timp - - - Cauzalitatea - - - Necesitate și posibilitate - - Întrebări periferice - - - Cosmologie și cosmogonie - - - Mintea și materia - - - Determinism și liber arbitru - - - Tipuri naturale și sociale - - - Număr - - - Metafizica aplicată - - Metafizica în știință - - Respingerea metafizicii - - Etimologie - - Istorie și școli de metafizică - - - Preistorie - - - Epoca de bronz - - - Grecia presocratică - - - China clasică - - - Socrate și Platon - - - Aristotel - - - India clasică - - - - Sămkhya - - - - Vedānta - - - Metafizica budistă - - - Metafizica islamică - - - Scolasticismul și Evul Mediu - - - Raționalismul continental - - - - Wolff - - - Empirismul britanic - - - Kant - - - Filosofia modernă târzie - - - Filosofia analitică timpurie și pozitivismul - - - Filosofia continentală - - - Metafizica procesului - - - Filosofia analitică contemporană - 3.4.1 Ontologia - - Prezentare generală - - - Unele întrebări fundamentale - - - Concepte - - - Tipuri - - Istorie - - - Originile - - - - Parmenide și monismul - - - - Pluralismul ontologic - - - - Platon - - Ontologia în știință - - Alte subiecte ontologice - - - Formațiuni ontologice - - - Certitudine ontologică și epistemologică - - - Corpul și mediul, care pun la îndoială semnificația ființei - - - Ontologie și limbă - - - Ontologie și geografia umană - - - Realitate și actualitate - - - Ontologie microcosmică - - - Argumentul ontologic - 3.4.2 Filosofia spațiului și timpului - - Abordări antice și medievale - - Realism și anti-realism - - Absolutism și relaționalism - - - Leibniz și Newton - - - Mach - - - Einstein - - Convenţionalism - - Structura spațiu-timpului - - - Relativitatea simultaneității - - - Invarianță vs. covarianță - - - Cadre istorice - - - Găuri - - Direcția timpului - - - Soluție de cauzalitate - - - Soluție termodinamică - - - Soluții legice - - Flux temporal - - Dualități - - Presentismul și eternismul - - Endurantismul și perdurantismul - 3.4.3 Filosofia acțiunii - 3.5 Alte ramuri ale filosofiei - 3.5.1 Axiologia - - Istorie - - Probleme în studiile de comunicare - 3.5.2 Cosmologia - - Discipline - - - Cosmologie fizică - - - Cosmologia religioasă sau mitologică - - - Cosmologia filosofică - 3.5.3 Metafilosofia - - Relația cu filosofia - - Terminologie - 3.5.3.1 Hermeneutica - - Etimologie - - - Etimologia populară - - Hermeneutica filosofică - - - Hermeneutica modernă - - - - Schleiermacher (1768-1834) - - - - Dilthey (1833-1911) - - - - Heidegger (1889-1976) - - - - Gadamer (1900-2002) și colab. - - - - Noua hermeneutică - - - - Hermeneutica marxistă - - - - Hermeneutica obiectivă - 3.6 Filosofia practică - - Scopul filosofiei - - - Ontologie - - - Axiologie - - - Epistemologie - - Proces - 3.7 Filosofia teoretică 4 Concepte filosofice - 4.1 Concepte - - Concepte în teoria reprezentării minții - - Natura conceptelor - - - Concepte a priori - - - Conținutul încorporat - - - Ontologie - - Reprezentări mentale - - Teorii notabile privind structura conceptelor - - - Teoria clasică - - - - Argumente împotriva teoriei clasice - - - Teoria prototipului - - - Teoria-teorie - - Ideastezia - - Etimologie - 4.2 Conceptualism - - Conceptualismul în scholasticism - - Conceptualismul modern - - Conceptualismul și experiența perceptuală - 4.3 Materialism - - Prezentare generală - - Istorie - - - Perioada axială - - - Era comună - - - Filosofia modernă - - - Filosofia contemporană - - - - Filosofia continentală - - - - Filosofia analitică - - Definirea materiei - - Fizicalismul - - Critici și alternative - - - Din partea oamenilor de știință - - - - Mecanica cuantică - - - - Fizica digitală - - - Opinii religioase și spirituale - - - Obiecții filosofice - - - - Idealisme - - - Materialismul ca metodologie - 4.4 Idealism - - Definiții - - Idealismul clasic - - - Filosofia pre-socratică - - - Platonismul și neoplatonismul - - Filosofia creștină - - Filosofia chineză - - Idealismul subiectiv - - Idealismul transcendental - - Idealismul obiectiv - - - Idealismul absolut - - - Idealismul real - - - Idealism pluralist - 4.5 Realism - - Istoria realismului metafizic - - - Filosofia greacă antică - - - Filosofia medievală - - - Filosofia modernă timpurie - - - Filosofia modernă târzie - - - Filosofia contemporană - 4.6 Empirism - - Istorie - - - Fundal - - - Empirismul timpuriu - - - Italia Renașterii - - - Empirismul britanic - - - Fenomenalism - - - Empirismul logic - - - Pragmatism - 4.7 Nominalism - - Istorie - - - Filosofia greacă veche - - - Filosofia medievală - - - Filosofia modernă și contemporană - - Problema universalelor - - Tipuri - - - Filosofie analitică și matematică - - Critica originilor istorice ale termenului - 4.8 Atomism - - Reducționism - - Antichitate - - - Atomismul grecesc - - - - Geometrie și atomi - - - - Respingerea în aristotelianism - - - - Atomismul antic târziu - - - - Atomism și etică - - - Atomismul indian - - Evul Mediu - - - Hinduismul medieval - - - Budismul medieval - - - Islamul medieval - - - Creștinătatea medievală - - Renașterea atomismului - - - Corpuscularianism - - Teoria atomică modernă - 4.9 Monism - - Definiții - - Istorie - - În filosofie - - - Tipuri - - - Filosofi moniști - - - - Pre-socratici - - - - Post-socratici - - - - Moderni - - - - Moniști în neuroștiințe - 4.10 Relativism - - Forme de relativism - - - Relativism antropologic versus relativism filosofic - - - Relativism descriptiv versus relativism normativ - - Poziții înrudite și contrastante - - Critici - - Puncte de vedere filosofice - - - Antichitate - - - - Sofism - - - - Pironism - - - Modern - - - - Bernard Crick - - - - Paul Feyerabend - - - - Thomas Kuhn - - - - George Lakoff și Mark Johnson - - - - Robert Nozick - - - - Joseph Margolis - - - - Richard Rorty - - - - Nalin de Silva - - - Postmodernism - 4.11 Emergența - - În filosofie - - - Definiții - - - Emergența puternică și slabă - - - Calitate obiectivă sau subiectivă - 4.12 Absolut - - Încercările de formulare conceptuală - - - Coincidentia oppositorum a lui Mircea Eliade - - - Mysterium tremendum et fascinans al lui Rudolf Otto - - - "Sensul elementar" al lui Lonergan - 4.13 Argumente - - Formal și informal - - Tipuri standard - - - Argumente deductive - - - Argumente inductive - 4.14 Enactivism - - Aspecte filosofice 5 Școli și tradiții filosofice - 5.1 Tradiții majore în filosofie - 5.1.1 Filosofia analitică - - Istorie - - - Analiza lingvistică ideală - - - Pozitivismul logic - - - Analiza limbajului obișnuit - - Conceptul analitic contemporan - - - Filosofia minții și știința cognitivă - - - Etica în filosofia analitică - - - - Meta-etica - - - - Etica normativă - - - - Etica aplicată - - - Filosofia analitică a religiei - - - Filosofia politică - - - - Liberalism - - - - Marxism analitic - - - - Comunitarismul - - - Metafizica analitică - - - Filosofia limbajului - - - Filosofia științei - - - Epistemologie - - - Estetică - 5.1.2 Filosofia continentală - - Termenul - - Istorie - - Evoluții anglo-americane recente - 5.2 Mișcări filosofice - 5.2.1 Antichitate - 5.2.1.1 Confucianism - - Terminologie - - - Cinci viziuni clasice (五 经, Wǔjīng) și confucianiste - - Doctrine - - - Teorie și teologie - - - - Tiān și zeii - - - Moralitate socială și etică - - - - Umanitate - - - - Rit și centrare - - - - Loialitate - - - - Pietatea filială - - - Relaţii - - - Junzi - - - Rectificarea numelor - - Istorie - - Guvernare - - Meritocrație - - Influențe - - - În Europa secolului al XVII-lea - - Critici - - - Femeile în gândirea confuciană - 5.2.1.2 Platonism - Filosofie - Istorie - - Filosofia antică - - - Academia - - - Academia sceptică - - - Platonismul mediu - - - Neoplatonism - - Filosofia medievală - - - Creștinismul și platonismul - - Filosofia modernă - - - Renaştere - - Filosofia contemporană - - - Platonismul modern - - - - Analitic - - - - Continental - 5.2.1.2.1 Realismul platonic - - Universale - - - Teorii despre universale - - - Forme - - Particulare - - Critici - - - Critica inherenței - - - Critica conceptelor fără percepție senzorială - 5.2.1.3 Aristotelianism - - Istorie - - - Grecia antica - - - Imperiul Bizantin - - - Lumea islamică - - - Europa de Vest - - - Era modernă - - - Aristotelianismul contemporan - - Critici - 5.2.1.4 Pitagorism - - Istorie - - Tradiții filosofice - - - Akousmatikoi - - - Ritualuri - - Filosofie - - - Aritmetică și numere - - - Geometrie - - - Muzică - - - Armonie - - - Cosmologie - - - Justiţie - - - Trup si suflet - - - Vegetarianism - - Filosofi femei - - Influența asupra lui Platon și Aristotel - - Neopitagorism - - Influența ulterioară - - - Creștinismul timpuriu - - - Numerologie - - - Matematică - - - Evul Mediu - - - Știința occidentală - 5.2.1.5 Pironism - - Origini - - Filosofie - - Practica - - - Cele zece moduri ale lui Aenesidemus - - - Cele cinci moduri ale lui Agrippa - - Texte - - Asemănări cu budismul - - Influența - 5.2.1.6 Stoicism - - Nume - - Obiectivele de bază - - Istorie - - Logica - - - Logica propozițională - - - Categorii - - - Epistemologie - - Fizică - - Etica - - - Doctrina „lucrurilor indiferente” - - - Exercițiu spiritual - - Filosofia socială - 5.2.1.7 Cinism - - Etimologie - - Filosofia - - Istoria cinismului - - - Influențe - - - Simbolisme - - - Antistene - - - Diogene de Sinope - - - Crates din Teba - - - Alți cinici - - Cinismul în lumea romană - - Cinism și creștinism - - - Isus ca cinic evreiesc - - - Influențe cinice asupra creștinismului timpuriu - 5.2.2 Perioada medievală - 5.2.2.1 Neo-confucianism - - Originile - - Filosofia - - Canonul confucianist - - Noul confucianism - 5.2.2.2 Neoplatonism - - Origini ale termenului - - Originile și istoria neoplatonismului clasic - - - Elenism - - - Saccas - - - Plotin - - - Porfir - - - Iamblichus - - - Academii - - Idei - - - Unul - - - Emanații - - - - Demiurg sau Nous - - - - Anima mundi - - - - Lumea fenomenală - - - Ierarhie cerească - - - Rău - - - Întoarcerea la Unul - 5.2.2.3 Tomism - - Filosofia tomistică - - - Prezentare generală - - - 24 teze tomistice - - - - Ontologie - - - - Cosmologie - - - - Psihologie - - - - Dumnezeu - - Metafizica - - - Predicaţia - - - Ființa - - - Cauzalitatea - - - Bunătate - - - Existența lui Dumnezeu - - - Viziunea despre Dumnezeu - - Antropologia - - - Sufletul - - - Etica - - - Legea - - - Liberul arbitru - - Epistemologia - - Impact - - Perspective academice - - - René Descartes - - - G. K. Chesterton - - Școli și interpretări recente - - - Tomismul neo-scolastic - - - Tomismul din Cracovia - - - Tomismul existențial - - - Tomismul River Forest - - - Tomismul transcendental - - - Tomismul Lublin - - - Tomismul analitic - - Critici - 5.2.2.4 Scolastica - - Etimologie - - Istorie - - - Scholastica timpurie - - - Înalta scolastică - - - Scolastica spaniolă - - - Scolastica analitică - - Metoda scolastică - - Instruirea scolastică - 5.3 Perioada modernă - 5.3.1 Empirism - - Etimologie - - Istorie - - - Empirismul timpuriu - - - Italia Renașterii - - - Empirismul britanic - 5.3.2 Esențialism - - În filosofie - - - Esențialismul metafizic - - - În etică - 5.3.3 Existențialism - - Etimologie - - Aspecte definiționale și fundal - - Concepte - - - Existența precede esența - - - Absurditatea - - - Facticitatea - - - Autenticitate - - - Altul și Privirea - - - Angoasa și teama - - - Disperarea - - Opoziția la pozitivism și raționalism - - Religie - - Confuzia cu nihilismul - - Istorie - - - Secolul al XIX-lea - - - - Kierkegaard și Nietzsche - - - - Dostoievski și Sartre - - - Începutul secolului XX - - - După al doilea război mondial - - Influențe în afara filosofiei - - - Artă - - - - Film și televiziune - - - - Literatură - - - - Teatru - - - Psihanaliză și psihoterapie - - Critici - - - Critici generale - - - Filosofia lui Sartre - 5.3.4 Idealismul german - - Înțelesul idealismului - - Istorie - - Teoreticienii - - - Kant - - - Jacobi - - - Reinhold - - - Schulze - - - Fichte - - - Schelling - - - Schleiermacher - - - Maimon - - - Hegel - - Răspunsuri - - - Neokantianism - - - Hegelianism - - - Schopenhauer - - - Idealismul britanic - - - Statele Unite - - - Ortega y Gasset - - - George Santayana - - - G. E. Moore - - - Slavoj Žižek - - - Hannah Arendt - 5.3.5 Logicism - - Prezentare generală - - Originea numelui „logicism” - - Intenția, sau obiectivul, logismului - - Epistemologie, ontologie și logicism - - Neo-logicism - 5.3.6 Pozitivismul logic - - Originile - - Definiții - - Dezvoltare - - Rădăcini - - - Limba - - - Logicismul - - - Empirismul - - Istoria timpurie - - - Viena - - - Berlin - - - Rivali - - - Export - - Principii - - - Decalaj analitic / sintetic - - - Decalaj observare / teorie - - - Semnificație cognitivă - - - - Verificare - - - - Confirmare - - - - Verificare slabă - - Filosofia științei - - - Explicaţie - - - Unitatea științei - - - Reducerea teoriei - - Critici - - - Quine - - - Hanson - - - Popper - - - Kuhn - - - Putnam - - Declinul - 5.3.7 Marxism - - Etimologie - - Prezentare generală - - Materialismul istoric - - - Critica capitalismului - - - Clase sociale - - Revoluție, socialism și comunism - - Marxismul clasic - - Marxismul academic - - Critica - - - Critici generale - - - Critici epistemologice și empirice - - - Critici socialiste - - - Critici anarhiste și libertariene - - - Critici economice - 5.3.8 Poststructuralism - - Post-structuralism și structuralism - - - Controverse - - Istorie - - Lucrări majore - - - Barthes și nevoia de metalimbaj - - - Prelegerea lui Derrida la Johns Hopkins - 5.3.9 Pragmatism - - Origini - - Obiectivele de bază - - - Anti-reificarea conceptelor și teoriilor - - - Naturalism și anti-cartesianism - - - Reconcilierea anti-scepticismului și a falibilismului - - - Teoria pragmatistă a adevărului și a epistemologiei - - În alte domenii ale filosofiei - - - Filosofia științei - - - Logică - - - Metafizică - - - Filosofia minții - - - Etică - - - Estetică - - - Filosofia religiei - - Neopragmatism - - Moștenirea și relevanța contemporană - - - Efecte asupra științelor sociale - - - Efecte asupra administrației publice - - - Efecte asupra feminismului - - Critici - 5.3.10 Raționalism - - Utilizarea filosofică - - - Teoria justificării - - - Tezele raționalismului - - - - Teza de intuiție/deducție - - - - Teza cunoașterii înnăscute - - - - Teza conceptului înnăscut - - - - Celelalte două teze - - Fundal - - Istorie - - - Filosofia raționalistă din antichitate - - - - Pitagora (570–495 î.e.n.) - - - - Platon (427-347 î.e.n.) - - - - Aristotel (384-322 î.e.n.) - - - Evul Mediu - - - Raționalismul clasic - - - - René Descartes (1596–1650) - - - - Baruch Spinoza (1632–1677) - - - - Gottfried Leibniz (1646–1716) - - - - Immanuel Kant (1724-1804) - - - Raționalismul contemporan - 5.3.11 Structuralism - - Variații - - - Realism structural epistemic - - - - Problema Newman - - - - - Răspuns la problema Newman - - - - Critici suplimentare - - - Realism structural ontic - - Definiția structurii - - Structuri propuse 6 Dumnezeu (Religia) - Concepții generale - - Unicitatea - - Teismul, deismul și panteismul - - Alte concepte - Perspective non-teiste - - Agnosticismul și ateismul - - Antropomorfism - 6.1 Filosofia religiei - - Prezentare generală - - Teme și probleme de bază - - - Realitatea Fundamentală - - - - Monoteism - - - - Concepții non-teistice - - - Credința și rațiunea - - - Ştiinţă - - - Experiență religioasă - - - - Tipuri - - - - Perenialism vs constructivism - 6.2 Argumentul teleologic (Argumentul designului inteligent) - - Istorie - - - Filosofia clasică - - - - Socratici și pre-socratici - - - - Platon și Aristotel - - - - Era romană - - - Filosofie și teologie medievală - - - - Scriitori creștini clasici târzii - - - - Filosofia islamică - - - - Filosofia evreiască - - - - Thomas Aquinas - - - Modernitatea - - - - Newton și Leibniz - - - - Empirici britanici - - - - Teologia naturală a lui Derham - - - - Analogia ceasornicarului - - - Adepți recenți - - - - Argumente probabilistice - - - - Universul bine ajustat - - - - Știința creației și proiectarea inteligentă - - - - Eficiența nerezonabilă a matematicii - - - - Propunerea „a treia cale” - - - - Întregul în interacție - - Discuții similare în alte civilizații - - - Hinduism - - - Critica budistă a logicii hinduse Nyaya - - - Confucianism - - - Taoism - - Critici ale argumentului teleologic - - - Clasici - - - David Hume - - - Immanuel Kant - - - Nu dovedește existența lui Dumnezeu - - - Argumentul improbabilității - - - Un argument greșit - - - Percepția scopului în biologie - - - Fideism - - - Alte critici - 6.3 Argumentul ajustării fine - - Argumente filosofice - - Design inteligent - - Critici ale argumentului ajustării fine - 6.4 Argumentul cauzei primare (Argumentul cosmologic) - - Istoria - - Versiuni ale argumentului - - - Argumentul din contingență - - - In esse și in fieri - - - Argumentul cosmologic Kalām - - - Argumentul metafizic pentru existența lui Dumnezeu - - Critica argumentului Primei Cauze - - - Ce este cauza Primei Cauze? - - - Nu este o dovadă pentru un Dumnezeu teist - - - Existența buclelor cauzale - - - Existența lanțurilor cauzale infinite - - - Cosmologia Big Bang - 6.5 Argumentul ontologic - - Clasificare - - Dezvoltare - - - Anselm - - - René Descartes - - - Baruch Spinoza - - - Gottfried Leibniz - - - Mulla Sadra - - - Immanuel Kant - - - Kurt Gödel - - - Versiuni modale ale argumentului ontologic - - - - Hartshorne și Malcolm - - - - Alvin Plantinga - - - Dictonul lui Sankara - - - Raționament automat - - - Alte formulări - - Critica argumentului ontologic - - - Gaunilo - - - Thomas Aquinas - - - David Hume - - - Immanuel Kant - - - Douglas Gasking - - - Coerența unei ființe maxime - - - Existența vs. esența - 6.6 Cunoașterea, dovada și existența lui Dumnezeu - - Poziții - - Probleme filosofice - - - Problema supranaturalului - - - Natura dovezilor și argumentelor relevante - - - Diferit de gândirea occidentală - 6.7 Problema răului - - Formulare și argumente detaliate - - - Problema logică a răului - - - Problema demonstrativă a răului - - - Problema răului și a suferinței animalelor - - Filosofii - - - Epicur - - - David Hume - - - Gottfried Leibniz - - - Thomas Robert Malthus - - - Immanuel Kant - - Corolare - - - Problema binelui - - - Moralitatea - - Încercări de soluționare a problemei răului - - - Teism sceptic - - - - Răspunsuri „bine mai mare” - - - - Liberul arbitru - - - - Liberul arbitru și suferința animalelor - - - - Raiul și liberul arbitru - - - - Teodicul procesului - - - Teodicul creator de suflete sau irenean - - - - Teodicul cruciform - - - Viața de apoi - - - Negarea existenței răului - - - - Răul ca absența binelui (teoria privării) - - - Răul ca iluzie - - - Întoarcerea meselor - - - Motive ascunse - - - Vieți anterioare și karma - - - Pandeism - - - Provocarea Dumnezeului rău - 6.8 Liberul arbitru - - Filosofia occidentală - - Liberul arbitru în teologie - - Pledoarii comune - 6.8.1 Argumentul din liberul arbitru - - Omnisciența și liberul arbitru - - Argumentul din liberul arbitru pentru inexistența lui Dumnezeu - 6.9 Argumentul din miracole - - Critici - - David Hume despre miracole - - - Argumentul - - - Critica - 6.10 Argumentul jucătorului: Pariul lui Pascal - - Pariul - - Explicaţie - - - Incapacitatea de a crede - - - Analiza cu teoria deciziei - - - Neînțelegerea pariului - - Critica argumentului jucătorului - - - Eșecul de a dovedi existența lui Dumnezeu - - - Argumentul din revelații inconsistente - - - Argumentul din credința neautentică - 6.11 Credința religioasă - - Etapele dezvoltării credinței - - - Etapele credinței - - Opinii religioase - - - Credința Bahá'í - - - Budism - - - Creştinism - - - - Opinii apologetice creștine - - - - Catolicism - - - - Biserica lui Isus Hristos a Sfinților din Zilele din Urmă (mormonii) - - - Hinduism - - - Islam - - - Iudaism - - - Sikhism - - Validitatea epistemologică - - - Fideism - - - Suport - - - Critici - 6.12 Moartea - - Termeni asociaţi - - Senectutea - - Semne de moarte biologică - - Conceptul de moarte - - Moartea în societate şi cultură - 6.13 Epicureism - - Istorie - - Filosofie - - Etica - - Politica - - Religie - - Epistemologie - - Tetrapharmakos - - Critici - 6.13.1 Hedonism - - Istoria dezvoltării - - - Civilizația sumeriană - - - Egiptul antic - - - Școli clasice din antichitate - - - - Școala cirenaică - - - Epicureismul - - - Yangism - - - Iudaism - - - Creştinism - - - Hinduism - - - Utilitarism - - - Libertinaj - - Abordări contemporane - - - Michel Onfray - - - Aboliţionism - - - Dan Haybron - - Hedonismul ca bază științifică pentru previziuni viitoare pe termen lung - - Critici - 6.14 Nemurirea - - Abordări ştiinţifice - - Abordări religioase - - Nemurirea biologică - - - Specii biologice nemuritoare - - - Evoluţia îmbătrânirii - - Speranţe privind nemurirea biologică umană - - - Substanţe care prelungesc durata de viaţă - - - Nemurirea tehnologică - - - Crionica - - - Încărcarea minţii la calculator - - - Cibernetica - - - Nemurirea evoluţionară - - Puncte de vedere religioase - - - Religia greacă antică - - - Marii maeştri - - - Budism - - - Creştinism - - Etica nemuririi - - - Indezirabilitatea nemuririi
Cultural Reception Translation And Transformation From Medieval To Modern Italy
DOWNLOAD
Author : Guido Bonsaver
language : en
Publisher: Routledge
Release Date : 2017
Cultural Reception Translation And Transformation From Medieval To Modern Italy written by Guido Bonsaver and has been published by Routledge this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 2017 with Literary Criticism categories.
Throughout the centuries, the Italian peninsula has played an important role as a crossroads where different cultures met, transformed and continued their journeys. This volume retraces some of these crossings, in the fields of literature, architecture and cinema: from the influence of the classical heritage, to the origins and diffusion of the Italian Renaissance, to the role of individuals in the discovery and transmission of knowledge, and the dialogue in and through translation with other national cultures, European and beyond. Twenty-eight essays explore the complexity of cultural exchange in Italy.
New Serial Titles
DOWNLOAD
Author :
language : en
Publisher:
Release Date : 1985
New Serial Titles written by and has been published by this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 1985 with Periodicals categories.
Filosofie No Iuni De Baz Volumul 2
DOWNLOAD
Author : Nicolae Sfetcu
language : ro
Publisher: MultiMedia Publishing
Release Date :
Filosofie No Iuni De Baz Volumul 2 written by Nicolae Sfetcu and has been published by MultiMedia Publishing this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on with Education categories.
O introducere prin noțiuni de bază în lumea filosofiei, cu răspunsuri la cele mai profunde întrebări pe care ni le punem cu toții, prin prisma celor mai mari filozofi din lume, de la Platon și Confucius până la gânditorii moderni. Un ghid pentru natura fundamentală a existenței, a societății și a modului în care gândim. După o prezentare generală a filosofiei, cu istoria filosofiei, ramuri ale filosofiei, concepte filosofice și școli și tradiții filosofice, sunt abordate subiecte specifice în filosofie, precum Dumnezeu (religia), binele și răul (etica), drepturile animalelor, filosofia politicii, aparență și realitate, filosofia științei, filosofia minții, și arta (estetica). Filosofia este studiul problemelor generale și fundamentale cu privire la chestiuni precum existența, cunoașterea, valorile, rațiunea, mintea și limba. Metodele filosofice includ întrebări, discuții critice, argumente raționale și prezentări sistematice. Întrebările filosofice clasice includ atât întrebări abstracte (Este posibil să cunoști ceva și să o demonstrezi? Ce este cel mai real?) cât și întrebări mai practice și concrete (Există o modalitate optimă de a trăi? Este mai bine să fii drept sau nedrept? Au oamenii liberul arbitru?) Filosofia se distinge de alte modalități de abordare a acestor probleme prin abordarea critică, în general, sistematică, și dependența de argumentele raționale. Alte investigații sunt strâns legate de artă, știință, politică sau alte activități. De exemplu, este frumusețea obiectivă sau subiectivă? Există multe metode științifice sau doar una? Este utopia politică un vis plin de speranță sau fantezie fără speranță? Principalele sub-domenii ale filosofiei academice includ metafizica ("preocupată de natura fundamentală a realității și a ființei"), epistemologia (despre "natura și bazele cunoașterii [și]... limitele și valabilitatea ei"), etica, estetica, filosofia politică, logica, filosofia științei și istoria filosofiei occidentale. Multe dezbateri filosofice care au început în antichitate sunt încă dezbătute și astăzi. CUPRINS: 7 Bine și rău (Etica) - 7.1 Etica - - Definirea eticii - - Etica aplicată - - - Abordarea modernă - - Etica descriptivă - - - Ce este etica descriptivă? - - - Lawrence Kohlberg: Un exemplu de etică descriptivă - - Etica normativă - - - Teorii etice normative - - - Forța de legătură - - - - Motivarea moralității - 7.1.1 Meta-etica - - Întrebări meta-etice - - Teoriile semantice - - - Centralism și non-centralism - - Ontologie morală - - Epistemologie morală - 7.2 Filosofia culturii - - Discursuri moderne timpurii - - - Romantismul german - - - Romantismul englez - 7.3 Filosofia mediului - - Probleme contemporane - - Istoria modernă - - - Miscarea ecologică profunda - - Mediul și evoluția - - Ecologia umanistă (umanismul de mediu) - - - Evoluția și relativizarea acesteia - 7.4 Filosofia dragostei - - Teorii actuale - - Tradițiile occidentale - - - Rădăcini clasice - - - Petrarhism - - - Scepticismul galician - - Tradițiile orientale - 7.5 Etica deontologică - - Filosofii deontologice - - - Kantianismul - - - Teoria poruncii divine - - - Deontologia contemporană - - - Deontologia și consecințialismul - 7.6 Etica creștină - - Dezvoltare istorică - - - Surse - - - Noul Testament - - - Creștinismul timpuriu - - - Scolasticismul și tomismul - - - Etica creștină modernă - - Virtuți și principii - - Critici - 7.7 Etica kantiană - - Rezumat - - - Bunăvoință și îndatorire - - - - Obligații perfecte și imperfecte - - - Imperativul categoric - - - - Universalizabilitate - - - - Umanitatea ca scop în sine - - - - Formula autonomiei - - - - Împărăția Finală - - Influențe asupra eticii kantiene - - Semnificația eticii kantiene - - - Influențați de etica kantiană - - - - Karl Marx - - - - Jürgen Habermas - - - - Karl Popper - - - - John Rawls - - - - Jacques Lacan - - - - Thomas Nagel - - - Eticiștii kantieni contemporani - - - - Onora O'Neill - - - - Marcia Baron - - Critici ale eticii kantiene - - - Friedrich Schiller - - - G. W. F. Hegel - - - Arthur Schopenhauer - - - Friedrich Nietzsche - - - John Stuart Mill - - - Jean-Paul Sartre - - - Michel Foucault - - - Etica virtuții - - - Autonomie - 7.8 Consecințialism - - Filosofii - - - Consecințialismul de stat - - - Utilitarism - - - Egoismul etic - - - Altruismul etic - - - Consecințialismul regulilor - - - Consecințialismul pe două niveluri - - - Consecințialismul motivațional - - - Consecințialism negativ - - - Etica teleologică - - - Actele și omisiunile, și "doctrina actelor și omisiunilor" - - Probleme - - - Îndrumări de acțiune - - - - Observatorul ideal - - - - Observatorul real - - - Consecințe pentru cine - - - - Focalizat pe agent sau neutru pe agent - - - - Focalizată pe om? - - - Valoarea consecințelor - - - Etica virtuții - - - Scopul final - - Etimologie - - Critici - 7.9 Utilitarism - - Etimologie - - Fundal istoric - - - Filosofia chineză - - - Filosofia occidentală - - Utilitarismul clasic - - - Jeremy Bentham - - - John Stuart Mill - - - - Plăcerile superioare și inferioare - - - - „Dovada” lui Mill a principiului utilității - - Evoluții din secolul XX - - - Utilitarismul ideal - - - Utilitarismul de acte și de reguli - - - Utilitarismul pe două niveluri - - - Utilitarismul de preferință - - Mai multe tipuri de utilitarism - - - Utilitarismul negativ - - - Utilitarismul de motiv - - Considerații suplimentare - - - Fericirea medie vs. fericirea totală - - - Motive, intenții și acțiuni - - Utilitarismul de regulă - - - Formularea lui Mill - - - Utilitarismul de regulă puternic - - - Utilitarismul de regulă slab - - Critica utilitarismului - - - Utilitatea cuantificării - - - Utilitatea ignoră justiția - - - Prezicerea consecințelor - - - Obiecție de cerință - - - Agregarea utilității - - - Calcularea utilității eșuează - - - Criticiile obligațiilor speciale - - - Critici ale teoriei valorilor utilitariste - - - Critici bazate pe datorie - - - Ferma de copii - 7.10 Teoria (etica) virtuții - - Concepte cheie - - Istoria virtuții - - - „Turnura aretaică” contemporană - - Subiecte în etica virtuții - - - Etica virtuții ca o categorie - - - Virtutea și politica - - - Etica virtuții aplicate - - - - Filosofia socială și politică - - - - Educaţie - - - - Asistența medicală și etica medicală - - - - Tehnologia și virtuțile - - Critica teoriei virtuții - - - Subsumată în deontologie și utilitarism - - - Utopianism și pluralism - 7.11 Naturalism - - Origini și istorie - - Etimologie - - Descriere - - Furnizarea ipotezelor necesare științei - - Naturalism metafizic - - Naturalism metodologic - - Critici ale naturalismului - - - Alvin Plantinga - - - Robert T. Pennock - - - W. V. O. Quine - - - Karl Popper - 7.12 Relativismul moral - - Variații - - - Descriptiv - - - - Meta-etic - - - - Normativ - - Istorie - - Relativismul meta-etic - - - Științific - - - - Moralitatea și evoluția - - - Filosofic - - - - R. M. Hare - - - - Walter Terence Stace - - - - Sărăcia filosofică - - - - Alte critici - - - Religios - - - - Catolicismul roman - - - - Budismul - - - Literar - 7.13 Emotivism - - Istorie - - Susținători - - - A. J. Ayer - - - C. L. Stevenson - - - - Primul model de analiză - - - - Al doilea model de analiză - - - - Metode de argumentare - - Critica emotivismului - - - Influența magnetică - - - Realismul moral al lui Philippa Foot - - - Utilizare standard și setare standard 8 Animale (Drepturile animalelor) - Cogniția animalelor - - Canonul lui Morgan - - De la anecdote la laborator - - Semicentenarul comportamental - - Revoluția cognitivă - În filosofie - - Conceptul de animale-mașină - - Ipoteza Gaia - - Critica termenului "animal" și a conceptului de "viață animală" - 8.1 Drepturile animalelor - - Dezvoltarea istorică în Occident - - - Statutul moral și animalele în lumea antică - - - Secolul 17: Animalele ca automate - - - - Legile timpurii de protecție a animalelor în Europa - - - - René Descartes - - - Tratarea animalelor ca datorie a omului față de sine - - - - John Locke, Immanuel Kant - - - Secolul al XVIII-lea: Centralitatea sentienței - - - - Jean-Jacques Rousseau - - - - Jeremy Bentham - - - Secolul al XIX-lea: Apariția jus animalium - - - - Arthur Schopenhauer - - - - Percy Bysshe Shelley - - - - John Stuart Mill - - - - Charles Darwin - - - - SPCA americană, Frances Power Cobbe, Anna Kingsford - - - - Friedrich Nietzsche - - - - Henry Salt - - - Secolul XX: Mișcarea drepturilor animalelor - - - - Dezvoltarea veganismului - - - - Creșterea utilizării animalelor - - - - Formarea grupului Oxford - - - - Publicarea Animal Liberation - - - - Subculturi și drepturile animalelor - - - Secolul XXI: Dezvoltări - - - - Petiții pentru Habeas Corpus - 8.2 Animal-mașină - - Nașterea ipotezei - - Consecințe - 8.3 Suferința la animale - - Durerea la animale - - - Experiența durerii - - - Argumentul-prin-analogie - - Cruzimea față de animale - - - Definiție și puncte de vedere - - Abordarea filosofică - - - Istoria suferinței la animalele sălbatice - - - Ecologia ca valoare intrinsecă - - - Animalul sălbatic ca o reducere la absurd - 8.4 Specism - - Istorie - - - Originea termenului - - - Răspândirea ideii - - Argumente în favoarea specismului - - Critica specismului - - - Comunitatea morală, argument din cazuri marginalizate - - - "Mintea discontinuă" - - Holocaustul animalelor - - Centralitatea conștiinței - 8.5 Antispecism - - Antispecismul și religia - - Surse teoretice și filosofice ale antispecismului - - - Critica filosofică a termenilor „Animal” și „propriu omului” - - Critica epistemologică - 8.6 Au animalele drepturi? - - Utilitarismul - - Subiecți-ai-unei-vieți - - Aboliţionism - - Contractarianism - - Teoria drepturilor prima facie - - Feminismul și drepturile animalelor - - Transumanism - - Critici privind drepturile animalelor - - - R. G. Frey - - - Carl Cohen - - - Richard Posner - - - Roger Scruton - 8.7 Îndatoriri indirecte față de animale - - Critica îndatoririi - - - Negarea îndatoririi față de animale - - - Drepturile animalelor 9 Politica (Filosofia politicii) - Etimologie - - Clasificări - Istoria politicii de stat - - Statul - Sursa puterii în politică - - Puterea din punct de vedere pragmatic - - Autoritatea şi legitimitatea - - - Autoritatea tradiţională - - - Autoritatea charismatică - - - Autoritatea legal-raţională - - Suveranitatea - Tematici - - Forme de organizare politică - - Politica globală - - Corupția politică - - Partide politice - - Politica, disciplină academică - Valori politice - - Stânga - dreapta - - Autoritar-libertarian - - Critici ale spectrului politic - 9.1 Filosofia politicii - - Istorie - - - Tradiții antice - - - - India antică - - - - China antică - - - - Grecia antică - - - Creștinismul medieval - - - - Sfântul Augustin - - - - Sfântul Toma Aquino - - - Epoca de Aur islamistă - - - - Ibn Khaldun - - - Europa medievală - - - Renașterea europeană - - - - Niccolò Machiavelli - - - Iluminismul european - - - - John Locke - - - - John Stuart Mill - - - - Benjamin Constant - - - - Thomas Hobbes - - - - Jean-Jacques Rousseau - - - Industrializarea și epoca modernă - - - Perioada contemporană - 9.2 Filosofia dreptului - - Jurisprudență analitică - - Jurisprudența normativă - - Abordări filosofice ale problemelor juridice - 9.3 Egalitatea socială - - Ontologic - - Oportunitatea - - Condiția socială - - Rezultate - 9.4 Egalitatea de rezultate - - Comparații cu concepte conexe - - Conceptul în argumentul politic - - Filosofia politică - - - Conflația cu marxismul, socialismul si comunismul - - Critica egalității de rezultate - 9.5 Discriminarea forței de muncă - - Definiție - - Explicații neoclasice - - - Înclinațiile pentru discriminare - - - Discriminarea statistică - - Abordarea non-neoclasică - - - Modelul suprapopulării - - - Modele instituționale - - - - Piața internă a muncii - - - - Locuri de muncă primare și secundare - - Critica abordării neoclasice - - Bazele teoretice ale discriminării referitoare la ocuparea forței de muncă - - - Teorii juridice: explicate prin cazul SUA - - - Teorii structurale - 9.6.1 Discriminarea inversă - - Critici ale discriminării inverse - 9.7 Egalitatea politică: Democrația - - Caracteristici - - Istoria democrației - - - Origini istorice și societăți proto-democratice - - - - Origini antice - - - Evul Mediu - - - Era moderna - - - - Perioada modernă timpurie - - - - Secolele XVIII și XIX - - - - Secolele XX și XXI - - Tipuri de democrații guvernamentale - - - Forme de bază - - - - Direct - - - - Reprezentativ - - - - Parlamentar - - - - Prezidenţial - - - - Hibrid sau semi-direct - - - Variante - - - - Monarhie constituțională - - - - Republica - - - - Democrația liberală - - - - Socialist - - - - Anarhist - - - - Sortare - - - - Consociativ - - - - Democrația consensului - - - - Supranațională - - - - Incluzivă - - - - Politica participativă - - - - Cosmopolită - - - - Democrație creativă - - - - Democrație ghidată - - Democrația non-guvernamentală - - Teorie - - - Aristotel - - - Teoria republicană timpurie - - - Argumentare - - - - Agregativă - - - - Deliberativă - - - - Radicală - - Dezvoltare - - Critici ale democrației - - - Ineficiențe - - - Regula populară ca fațadă - - - Regula Mob - - - Instabilitate politică - - - Alegeri frauduloase - - - Opoziţia - 9.7.1 Democraţia directă - - Mişcări contemporane pentru democraţia directă - - Evoluţia democraţiei directe - - - Democraţia ateniană - - - Republica romană - - - Elveţia - - - Statele Unite - - - Democraţia electronică - - Trilema reformei democratice - 9.7.2 Democrația reprezentativă - - Competențele reprezentanților - - Istorie - - Critica democrației reprezentative - - - Soluții propuse - 9.8 Libertatea - - Liberul arbitru - - Libertatea sau libertatea de acțiune personală și socială - 9.8.1 Libertatea de acțiune - - Filosofie - - Politică - - Istorie - - - Contractul social - - Ideologii - - - Liberalism - - - Libertatea republicană - - - Socialism - - - Marxism - - - Anarhism - - Premise culturale - 9.8.2 Libertatea negativă - - Prezentare generală - - Istorie - - Libertatea negativă și autoritatea: Hobbes și Locke - 9.8.3 Libertatea pozitivă - - Prezentare generală - - Istorie - - Exemple - 9.8.4 Libertatea de exprimare - - Originea libertății de exprimare - - - Relația cu alte drepturi - - Democrație și interacțiune socială - - Limitări - - - Internetul și societatea informațională - - - Libertatea de informare - - - Cenzura pe Internet - - Istoria disidenței și a adevărului - 9.9 Pedeapsa - - Definiții - - - În filosofie - - - În psihologie - - - În socio-biologie - - - - Exemple împotriva pedepselor sociobiologice - - Critica - - - Distructivitatea gândirii și îmbunătățirea - 9.10 Justiția retributivă - - Scopuri - - Istorie - - Principii - - - Proporționalitatea - - Subtipuri - - Critici - - - Alternative - 9.11 Teoria descurajării - - Conceptul - - - Proporționalitatea - - - Reciprocitatea - - - Credibilitatea coercitivă - - Teoria descurajării raționale - - - Echilibrul militar - - - Semnalizarea și putere de negociere - - - Reputația de soluționare - - - Interese în joc - - Armele nucleare și descurajarea - - Descurajarea modernă - - Critica teoriei descurajării - 9.12 Protecția societății (Securitatea națională) - - Definiții - - Dimensiunile securității naționale - - - Siguranța fizică - - - Securitatea politică - - - Securitatea economică - - - Securitatea ecologică - - - Securitatea energiei și a resurselor naturale - - - Securitatea informatică - - - Securitatea infrastructurii - - Probleme în protecția societății (securitatea națională) - - - Coerența abordării - - - Securitate națională vs. transnațională - - - Impactul asupra libertăților civile și a drepturilor omului - 9.13 Reformism - - Istorie - - Critica reformismului - 9.14 Nesupunerea civică - - Istorie - - Etimologie - - Teorii - - - Violent vs. non-violent - - - Revoluționar vs. nerevoluționar - - - Colectiv vs. solitar 10 Aparență și realitate (Realitatea) - Folosirea filosofică modernă - Științific - Mecanic - Grup și social - 10.1 Realitatea - - Concepte înrudite - - - Viziuni și teorii ale lumii - - Filosofia occidentală - - - Ființa - - - Percepţie - - - Obiecte abstracte și matematica - - - Proprietăți - - - Timp si spațiu - - - Lumi posibile - - - Teorii ale întregului și filosofia - - - Realitatea fenomenologică - - - Ipoteze sceptice - - Științe fizice - - - Realism științific - - - Realism și localitate în fizică - - - Rolul observatorului în mecanica cuantică - - - Multivers - - - Teorii științifice despre tot - - Tehnologie - - - Realitatea virtuală și spațiul cibernetic - - - „RL” în cultura internetului - 10.2 Filosofia percepției - - Categorii de percepție - - Explicații filosofice ale percepției - - Reprezentarea spațială - 10.3 Realismul naiv (direct) - - Prezentare generală - - Realism naiv și științific sau realism direct și indirect - - - Realismul și fizică cuantică - - Realitate virtuală și realism - 10.4 Argumentul iluziei - - Argumentul iluziei, critica realismului direct - - Critica argumentului iluziei - 10.5 Argumentul visului - - Rezumat - - Paradoxul lui Hutton - - Simularea realității - - Discuție critică - 10.6 Halucinația - 10.7 Memoria - - Neuroștiințe cognitive - 10.8 Cogito, ergo sum - - În scrierile lui Descartes - - - Discurs asupra metodei - - - Meditații metafizice - - - Principiile filosofiei - - - Căutarea adevărului - - - Alte forme - - Interpretare - - Predecesori - - Critici - - - Utilizarea lui „eu” - - - Kierkegaard - - - Williams - - - Heidegger - - - John Macmurray - 10.9 Realismul reprezentativ (indirect) - - Istorie - - Critica realismului indirect (reprezentativ) - - Teoria adverbială - 10.10 Fenomenologia - - Prezentare generală - - Prezentare istorică a utilizării termenului - - Varietăți de fenomenologie - - Concepte - - - Intenționalitatea - - - Intuiţia - - - Dovada - - - Noesis și noema - - - Empatia și intersubiectivitatea - - - Lumea vieții - - Investigații logice a lui Husserl (1900/1901) - - Transcendentalismul de după Idei (1913) - - Realism - - Existenţialism - - Gândirea orientală - - Abordări la tehnologie - - - Heidegger - - - Dreyfus - 10.11 Fenomenalism - - Critici - 10.12 Cauzalitate - - Concept - - - Metafizică - - - - Ontologie - - - - Epistemologie - - - - Semnificație geometrică - - - - Voliția - - - Cauze necesare și suficiente - - - Contrastat cu condiționale - - - Cauza discutabilă - - Teorii - - - Teorii contrafactuale - - - Cauză probabilistică - - - Calculul cauzal - - - Învățarea structurii - - - Teoriile derivării - - - Teoriile manipulării - - - Teoriile proceselor - - Istorie - - - Filosofia hindusă - - - Filosofia budistă - - - Baha'i - - - Filosofia occidentală - - - - Aristoteliană - - - Evul Mediu - - - - După Evul Mediu - - Realismul cauzal 11 Știința (Filosofia științei) - Ce este ştiinţa? - Ramuri ale științei - - Științele naturii - - Stiinţele sociale - - Științele formale - Cercetarea științifică - - Metode științifice - - - Matematica și științele formale - - Filosofia ştiinţei - - - Certitudine și știință - - - Pseudoştiinţă, știință marginală, și știință falsă - Comunitatea științifică - - Ramuri și domenii - - Instituţii - - Literatura - Practica științifică - - Cercetarea fundamentală și aplicată - - Cercetarea în practică - - Impactul practic al cercetării științifice - - Femeile în știință - - Politica științei - - Perspectivele media - - Utilizarea politică - - Știința și publicul - Clasificarea ştiinţelor - 11.1 Filosofia științei - - Introducere - - - Definirea științei - - - Explicația științifică - - - Justificarea științei - - - Observație inseparabilă de teorie - - - Scopul științei - - - Valori și știință - - Istoria - - - Pre-modernă - - - Modernă - - - Pozitivismul logic - - - Thomas Kuhn - - Abordări curente - - - Ipoteze axiomatice - - - Coerentism - - - Orice e bun - - - Sociologia cunoașterii științifice - - - Filosofia continentală - - Alte subiecte - - - Reductionism - - - Responsabilitatea socială - 11.2 Metode științifice - - Prezentare generală - - - Procesul - - - - Formularea unei întrebări - - - - Ipoteza - - - - Predicția - - - - Testarea - - - - Analiza - - - Exemplu ADN-ului - - - Alte componente - - - - Replicarea - - - - Examinarea externă - - - - Înregistrarea și partajarea datelor - - Investigații științifice - - - Proprietățile cercetării științifice - - - Credințe și prejudecăți - - - Logica argumentării științifice - - Elementele metodelor ştiinţifice idealizate - - Elemente ale metodei științifice - - - Caracterizări - - - Incertitudine - - - Definire - - - Caracterizări ale ADN - - - Un alt exemplu: precesiunea lui Mercur - - Aspecte ale metodelor ştiinţifice - - - Observaţia - - - Ipoteza - - - Predicţia - - - Verificarea - - - Evaluarea - - Comunicarea și comunitatea - - - Evaluarea colegială (inter pares) - - - Documentarea și replicarea - - - Arhivarea - - - Partajarea datelor - - - Limitări - - - Dimensiunile practicii - - Filosofia și sociologia științei - - - Rolul hazardului în descoperire - - Relația cu matematica - - - Relația cu statistica - - - Alte aspecte ale metodelor ştiinţifice - 11.3 Raţionamentul inductiv - - Raționamentul inductiv vs. raționamentul deductiv - - Istorie - - - Filosofia antică - - - Filosofia modernă timpurie - - - Filosofia modernă târzie - - - Filosofia contemporană - - - - Bertrand Russell - - - - Gilbert Harman - - Critici - - - Prejudecăţi - - Tipuri de raționament inductiv - - - Generalizare - - - Silogismul statistic - - - Inducția simplă - - - Argumentul din analogie - - - Inferența cauzală - - - Predicția - - - Inferența bayesiană - - - Inferența inductivă - 11.3.1 Problema inducției - - Formularea problemei - - - Originile antice și timpurii moderne - - - David Hume - - - Noua ghicitoare a lui Nelson Goodman a inducției - - Interpretări notabile - - - Hume - - - David Stove și Donald Williams - - - Karl Popper - 11.4 Falsificabilitatea - - Prezentare generală - - Falsificarea naivă - - - Două tipuri de declarații: observaționale și categorice - - - Inferența categorică inductivă - - - - Falsificarea deductivă - - Falsificaționism - - Criteriul de demarcare - - - Verificaționism - - - Utilizarea în instanțe judecătorești - - Critici ale falsificaționismului - - - Filosofi contemporani - - - Kuhn și Lakatos - - - Feyerabend - - - Sokal și Bricmont - - - Economie - - - Evoluţie - - - Creaționismul biblic - - - Istoricism - - - Matematică - - Citate - 11.5 Filosofia educației - - Filosofii ale educației - - - Idealism - - - - Platon (424/423 î.e.n. - 348/347 î.e.n.) - - - - Immanuel Kant (1724-1804) - - - Realism - - - - Aristotel (384 î.e.n. - 322 î.e.n.) - - - - Ibn Sina (980 - 1037) - - - - Ibn Tufail (1105 - 1185) - - - - John Locke (1632–1704) - - - - Jean-Jacques Rousseau (1712–1778) - - - - Harry S. Broudy (1905–1998) - - - Scolastica - - - - John Milton (1608–1674) - - - Pragmatism - - - - John Dewey (1859–1952) - - - - William Heard Kilpatrick 1871–1965) - - - - Noddings Nel (1929–) - - - Existenţialism - - - Teoria critică - - - - Paulo Freire (1921–1997) - - Filosofii normative ale educației - - - Perenialism - - - - Allan Bloom (1930–1992) - - - Educație clasică - - - - Charlotte Mason (1842–1923) - - - Esențialism - - - - William Chandler Bagley (1874–1946) - - - Reconstituționism social și pedagogie critică - - - - Maria Montessori (1870–1952) - - - Waldorf - - - - Rudolf Steiner (1861–1925) - - - Educație democratică - - - - A. S. Neill (1883–1973) - - - Progresivism - - - - John Dewey (1859–1952) - - - - Jean Piaget (1896–1980) - - - - Jerome Bruner (1915–2016) - - - Neșcolarizarea - - - - John Holt - - - Educație contemplativă - 11.6 Filosofia istoriei - - Tipuri - - Istoria pre-modernă - - Istorie ciclică și liniară - - Istoria durabilă - - Concepte - - - Filosofia cronologiei - - - Filosofia cauzalității - - - Filosofia neutralității - - Teorii operative - - - Abordări teleologice - - - Georg Wilhelm Friedrich Hegel - - - Thomas Carlyle - - - Evoluționismul social - - Teorii contextuale - - - Karl Marx - - - Michel Foucault - - Alte abordări - - - Istoria narativă - - - Nayef Al-Rodhan - - Educație și propagandă - 11.7 Filosofia matematicii - - Istorie - - - Filosofia contemporană - - Teme majore - - - Realism matematic - - - Antirealism matematic - - Școli contemporane de gândire - - - Artistic - - - Platonism - - - Matematicism - - Logicism - - - Formalism - - - Convenţionalism - - - Intuiționism - - - - Constructivism - - - - Finitism - - - Structuralism - - - Teoriile minții întruchipate - - - - Realismul aristotelic - - - - Psihologism - - - - Empirism - - - Ficționalism - - - Constructivism social - - - Dincolo de școlile tradiționale - - - - Eficiența nerezonabilă - - - - Cele două sensuri ale lui Popper ale enunțurilor numerice - - - - Filosofia limbajului - - Argumente - - - Argumentul indispensabil pentru realism - - - Argumentul epistemic împotriva realismului - - Estetică - 11.8 Scientism - - Definiții - - Relevanța în dezbaterile despre știință și religie - - Filosofia științei - - Retorica științei - - Religie și filosofie - - Raționalizarea și modernitatea 12 Mintea (Filosofia minții) - Definiții - Facultățile mentale - Conținutul mental - - Memetica - Relația cu creierul - Mințile ne-umane - - Inteligența animalelor - - Inteligența artificială - 12.1 Filosofia minții - - Problema minte-corp - - Soluții duale pentru problema minte-corp - - - Argumente pentru dualism - - - Dualismul interacționist - - - Alte forme de dualism - - - - Paralelismul psihofizic - - - - Ocazionalism - - - - Dualismul proprietății - - - - Teoria aspectului dual - - - - Dualismul experimental - - - - Hilomorfism - - Soluții moniste la problema minte-corp - - - Monisme fizice - - - - Behaviorism - - - - Teoria identității - - - - Funcționalism - - - - Fizicalism nereductiv - - - - Emergentism slab - - - - Materialismul eliminativ - - Misterianism - - Critica lingvistică a problemei minte-corp - - Naturalismul și problemele sale - - - Qualia - - - Intenționalitatea - - Filosofia percepției - - Filosofia minții și știința - - - Neurobiologie - - - Informatică - - - Psihologie - - - Știința cognitivă - - Filosofia minții în tradiția continentală - - Subiecte legate de filosofia minții - - - Liberul arbitru - - - Sinele - 12.2 Filosofia psihologiei - 12.3 Problema minte-corp - - Interacțiunea minte-corp și cauzalitatea mentală - - Corelații neuronale - - - Neurobiologie și neurofilosofie - - - Excitație și conținut - - Fundal istoric - - - Buddha - - - Platon - - - Aristotel - - - Influențe ale religiilor monoteiste orientale - - - Toma Aquino - - - Descartes - - - Kant - - - Huxley - - - Whitehead - - - Popper - - - Searle - 12.4 Zombi - - Tipuri de zombi - - Argumentele zombi - - Răspunsuri - - Experimente de gândire conexe - 12.5 Dualismul minte-corp - - Tipuri - - - Dualismul substanței sau dualismul cartezian - - - Dualismul proprietății - - - Epifenomenalism - - - Dualismul predicatelor - - Viziuni dualiste ale cauzalității mentale - - - Interacționism - - - Fizicalism non-reductiv - - - Epifenomenalism - - - Paralelism - - - Ocazionalism - - - Kantianism - - Evoluția istorică - - - Platon și Aristotel - - - De la neoplatonism la scolasticism - - - Descartes și discipolii săi - - - Formulări recente - - Argumentele pentru dualism - - - Argumentul subiectiv - - - Argumentul zombi - - - Argumentul științelor speciale - - - Argumentul din identitatea personală - - - Argumentul din rațiune - - Argumentele împotriva dualismului - - - Argumente din interacțiunea cauzală - - - - Replici - - - Argumentul din fizică - - - - Replici - - - Argumentul din afectarea creierului - - - Argumentul din dezvoltarea biologică - - - Argumentul din neuroștiință - - - Argumentul din simplitate - 12.5.1 Dualism fără interacțiune (Paralelism psihofizic) - - Istorie - - - Malebranche - - - Spinoza - - - Leibniz - 12.6 Fizicalism - - Definiția fizicului - - - Definiții bazate pe superveniență - - - Fizicalismul de realizare - - - Fizicalismul token - - Reducționism și emergentism - - - Reducționism - - - Emergentism - - Fizicalism a priori versus a posteriori - - Alte puncte de vedere - - - Fizicalismul strawsonian - 12.7 Teoria identității minte-creier - - Fundal - - Versiuni ale teoriei identității de tip - - - U. T. Place - - - Feigl și Smart - - Critica teoriei identității minte-creier - - - Realizabilitate multiplă - - - Qualia - 12.7.1 Teoria identității ocurențelor - Monismul anomal - - Prezentare generală - - Argumentul clasic al lui Davidson pentru monismul anomal - - Interacțiunea cauzală - - Caracterul nomologic al cauzalității - - - Legi stricte - - - Justificarea cauză-lege - - Anomalismul mentalului - - - Normativitate - - - Holism - - Rezolvarea contradicției - - Critica monismului anomal - 12.8 Behaviorism - - Varietăți - - - Behaviorism radical - - Inovații experimentale și conceptuale - - Relația cu limbajul - - Educaţie - - Condiționarea operantă - - Condiționarea respondentului - - În filosofie - - - Legea efectului și condiționarea urmei - - - Behaviorism molecular versus behaviorism molar - - - Behaviorismul teoretic - - Analiza și cultura comportamentului - - Informatică comportamentală și calcul comportament - - Critici și limitări - 12.9 Funcționalism - - Realizabilitate multiplă - - Tipuri - - - Funcționismul mașină-stare - - - Psiho-funcționalism - - - Funcționalismul analitic - - - Funcționalismul homuncular - - - Funcționalism mecanic - - Fizicalismul - - Critica funcționalismului - - - Creierul Chinei - - - Camera chinezească - - - Spectru inversat - - - Pământul geamăn - - - Holism de semnificație - - - Argumente de trivialitate - 12.10 Problema altor minți (Solipsism) - - Versiuni - - - Solipsismul metafizic - - - Solipsismul epistemologic - - - Solipsismul metodologic - - Ideile principale - - Istorie - - - Gorgias - - - Descartes - - - Berkeley - - Relația cu alte idei - - - Idealism și materialism - - - Dualismul cartezian - - - Filosofia lui Schopenhauer - - - Idealism - - - Raţionalism - - - Zombi filosofic - - - Falsifiabilitate și testabilitate - - - Minimalism - - - Solipsismul la copiii mici - - - Hinduism - - - - Advaita Vedanta - - - - Samkhya și Yoga - - - Budism - 12.11 Argumentul din analogie - - Structura - - Analiza argumentelor din analogie - - - Puterea unei analogii - - Contraargumente - - - Falsa analogie - - - - Exemple 13 Arta (Estetica) - Definiţii - Domenii ale artei în evoluţia culturală - Forme, genuri, mediu, şi stiluri - Aptitudini şi meşteşuguri - Scop - - Funcții nemotivate - - Funcții motivate - Controverse - Teorie - - Apariția modernismului - - Noua critică și „eroarea intenționată” - - „Virajul lingvistic” și dezbaterea sa - Disputele de clasificare - - Judecata de valoare - 13.1 Arte - - Definiții - - Istorie - - - Clasificări - 13.2 Estetica - - Estetica si filosofia artei - - Judecata estetică, universalitatea și etica - - - Judecata estetică - - - - Factorii implicați în judecata estetică - - - Universalii esteticii - - - Etica esteticii - - Forme derivate ale esteticii - - - Estetica post-modernă și psihanaliza - - - Estetica recentă - - - Estetica și știința - - - Adevărul în frumusețe și matematică - - - Abordări computationale - - - Estetica evolutivă - - - Estetica aplicată - - Critici - 13.2.1 Estetica aplicată - - Arhitectura si design interior - - Arta digitală - - Educație și științe sociale - - Design vestimentar - - Film, televiziune și video - - Gastronomie - - Umor - - Design industrial - - Tehnologia informației - - Design peisagistic - - Literatură - - Hărți - - Marketing - - Matematică - - Muzică - - Neuroestetica - - Artele interpretative - - Artele bidimensionale și plastice - - Viața urbană - - Web design - - - Cele mai bune practici pentru proiectarea site-urilor estetice - - - Estetica și credibilitatea proiectării site-urilor web - 13.3 Asemănarea familială - - Contextul filosofic - - Terminologie - - Aplicații notabile - - Critica asemănării familiale - 13.4 Teoria formei semnificative - - Critici ale teoriei formei semnificative - 13.5 Idealismul în artă - 13.6 Teoria instituțională a artei - 13.7 Arta evolutivă - - Procesul - - Redarea non-fotorealistă - 13.8 Critica artei - - Definiție - - Metodologie - - Istorie - - - Originile - 13.9 Reprezentația artistică - - Arte vizuale, arta reprezentației, reprezentația artistică - 13.10 Interpretarea estetică - - Scopuri ale interpretării - - Unul sau mulți - - Interpretarea cu destinație - 13.11 Autenticitatea - - Autenticitatea provenienței - - Autenticitate culturală - - Autenticitatea performanței - - Autenticitatea expresiei - - Autenticitatea experienței - 13.12 Interpretarea documentată istoric - - Instrumente timpurii - - - Clavecin - - - Fortepiano - - - Viola da gamba - - - Flaut dulce - - Cântat - - Schema - - Recuperarea practicilor timpurii de interpretare - - - Interpretarea notației muzicale - - - Muzica mecanică - - - Reglare și înălțime - - - Dovezi iconografice - - Critica interpretării documentată istoric - 13.13 Valoarea artistică și falsificarea - - Obscenitate și merit literar - - Falsul - - - Arta documentară - - Contrafacerea - - Kitsch
Revista De Filosofie
DOWNLOAD
Author :
language : ro
Publisher:
Release Date : 2006
Revista De Filosofie written by and has been published by this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 2006 with Philosophy categories.
Scientific View On The Modern Problems Of Cultural Heritage And Arts In The Context Of Social Development
DOWNLOAD
Author : Alexander Buychik
language : en
Publisher: Anisiia Tomanek OSVČ
Release Date : 2021-07-30
Scientific View On The Modern Problems Of Cultural Heritage And Arts In The Context Of Social Development written by Alexander Buychik and has been published by Anisiia Tomanek OSVČ this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 2021-07-30 with Art categories.
It is the first issue of international elite scientific journal "Klironomy" on cultural heritage and arts. The collection of scientific articles of European scientists in the field of culture, cultural heritage and art. There are 12 scientific articles of Romanian, Czech, Russian and Kazakh researches.
Romanian Scientific Abstracts
DOWNLOAD
Author :
language : en
Publisher:
Release Date : 1981
Romanian Scientific Abstracts written by and has been published by this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 1981 with Humanities categories.
Modern European Tragedy
DOWNLOAD
Author : Annamaria Cascetta
language : en
Publisher: Anthem Press
Release Date : 2014-05-01
Modern European Tragedy written by Annamaria Cascetta and has been published by Anthem Press this book supported file pdf, txt, epub, kindle and other format this book has been release on 2014-05-01 with Drama categories.
The idea of the tragic has permeated Western culture for millennia, and has been expressed theatrically since the time of the ancient Greeks. However, it was in the Europe of the twentieth century – one of the most violent periods of human history – that the tragic form significantly developed. ‘Modern European Tragedy’ examines the consciousness of this era, drawing a picture of the development of the tragic through an in-depth analysis of some of the twentieth century’s most outstanding texts.